Existã trei tipuri de minciuni: minciunile, minciunile grosolane ºi statisticile.” (Mark Twain sau Disraeli) “Statisticile sunt precum bikini: dau ceva idei, dar ascund esenþialul.” (Coluche) Cineva spunea cã Dumnezeu i-a dat omului limbajului pentru a-ºi putea ascunde gândurile. Ei bine, omul acela probabil cã n-a vãzut în viaþa lui nicio statisticã. În lucrarea colectivã O artã medie, eseu asupra utilizãrilor sociale ale fotografiei (1965), Cap. 2 – Definiþia socialã a fotografiei , Pierre Bourdieu face o observaþie neaºteptatã: fotografia fixeazã un aspect al realului care nu este niciodatã altceva decât rezultatul unei selecþii arbitrare. Nu ar fi o problemã, numai cã fotografia are o pretenþie interesantã, aceea de a fi adevãratã. Or, în momentul în care între realitatea globalã ºi fotografie intervine un decupaj, realitatea suferã. Iar decupajul nu este niciodatã ingenuu, pentru cã nu este rodul unei întâmplãri, ci al unei decizii constiente. Cineva care are o culturã anume, o viziune asupra lumii, o filosofie, decide care parte din realitate este semnificativã ºi care nu. Poziþionarea camerei într-o anumitã direcþie constituie în sine o minciunã insesizabilã dar teribil de frecventã, minciuna prin omisiune. Probabil cã vã întrebaþi ce anume cautã în acest text referirea la fotografia lui Pierre Bourdieu. Ei bine, înlocuiþi cuvântulfotografie cu statisticã. Reflecþiile rãmân în picioare. Vacciniºtii pretind nici mai mult nici mai puþin cã eficacitatea vaccinurilor este demonstratã statistic. Greºesc din multe puncte de vedere. Întâi de toate cã cifrele ºi corelaþiile lor nu dovedesc niciodatã absolut nimic. Pentru a dovedi ceva ai nevoie de idei, argumente ºi retoricã. Or, acestea nu þin ºi nu vor þine niciodatã de statisticã. Haideþi sã dãm un exemplu la limita vulgaritãþii: indubitabil se poate constata statistic cã procentul infarctului miocardic în populaþie creºte proporþional cu numãrul stâlpilor de electricitate; trebuie cumva sã deducem de aici cã maladiile cardiovasculare sunt provocate de reþeaua de distribuþie a curentului electric? Aici este problema, pentru a stabili o relaþie de tip cauzã-efect trebuie mai mult decât date, trebuie meta-date (cum le numeºte Joel Best în Damned Lies and Statistics). Iar partea ºi mai interesantã este cã meta-data (ideea) vine înaintea statisticii, ba chiar decide ce câmpuri vor figura în tabelul cu date. Pretenþia statisticilor de a da seama despre realitate este jugulatã de faptul cã în spatele lor stã cineva care decide ce anume este relevant din realitate ºi ce nu. Întotdeauna decizia este condiþionatã de o idee prefabricatã care, hocus-pocus, “reiese” ulterior din cifre. E ca un truc fãcut de un prestidigitator, trebuie sã fii deºtept cu premeditare sã nu pici în plasa “omului de ºtiinþã” care-þi întinde sobru statisticile spre consultare. ªi n-ar fi rãu sã ºtim puþin cum se poate minþi cu statistica în mânã. Iar eu vã spun dintr-un început: alegeþi un punct de vedere care sã poatã fi demonstrat statistic ºi vã gãsesc specialistul care sã vã construiascã statistica imbatabilã! În lucrarea sa, How to Lie with Statistics, Darrel Huff explicã unele metode clasice prin care se poate truca un tabel cu date (presupunem cã datele sunt ingenue, în realitatea ºi acestea pot fi trucate grosier, lucru deloc rar): a) se omit datele care deranjeazã – versiunea cea mai comodã, cu consum intelectual minim spre zero. Dacã vreau sã arãt cât de mult câºtig, menþionez salariul brut ºi nu net, dacã vreau sã anunþ cã am o epidemie de rujeolã, spun cã în România s-au înregistrat 675 de cazuri confirmate în primele opt luni ale lui 2016, în timp ce în 2015 au fost doar 7 cazuri confirmate. Atat, numai cifrele astea douã, ºi avem o epidemie de toatã frumuseþea. O sã vedem imediat ce cifre au fost omise, ºi cum se dã totul peste cap. b) se schimbã formula de calcul dupã bunul plac: medie, medianã, quantila. Genul de tertip la care ar trebui sã fim atenþi atunci când se dau cifre legate de salariul mediu din România, de exemplu. Uneori, “mediu” nu înseamnã nici pe departe media aritmeticã între cel mai mic ºi cel mai mare. Salariul “mediu” în România nu este nici pe departe media între salariul minim pe economie ºi salariul lui Mugur Isãrescu. c) se schimbã datele dupã cum bate vântul: dacã eºantionul nu este mulþumitor, se introduce un criteriu suplimentar de selecþie ºi toatã statistica va arãta altfel. Este binecunoscutã formula dupã care se calculeazã coºul de bunuri ºi servicii de bazã, pornind de la care se ajunge la costul vieþii. Ei bine, întrucât acest din urmã parametru creºtea prea mult, pentru a se atenua impactul inflaþiei asupra publicului s-a recurs la o serie de schimbãri pornind de la meta-data urmãtoare: atunci când un consumator nu mai are acces la un produs din cauza preþului prea mare, va apela la un substitut pe care ºi-l va putea permite. În felul acesta se tempereazã escaladarea costului vieþii de câþiva ani încoace. Sã ºtiþi cã de fiecare datã când un politician vã aruncã în faþã cã trãiþi destul de bine raportat la anii trecuþi, el consultã o statisticã ce presupune cã mâncaþi crenvurºti în loc de salam sãsesc ºi beþi Adria în loc de sucuri naturale din fructe. d) se face un sondaj: cu asta intrãm în manipularea de top, pentru cã sondajele se fac la comanda ºi spre satisfacþia clientului; e) se modificã scala graficului, adãugându-se sau scoþându-se efecte de perspectivã. Chiar asta a fãcut Ministerul Sãnãtãþii (ºtiu, e newspeak) prin comunicatul din data de 21.09.2016. Caz clasic de minciunã statisticã, pe care îl vom analiza în continuare. Dar mai întâi sã vedem ce anume ne-a servit MS ca argument pentru vaccinarea industrialã care se coace cu noua lege.
E adevãrat? Este. Avem o epidemie? Rãspuns: avem niºte cifre. De la ce cifrã în sus avem o epidemie, asta nu reiese dintr-o statisticã, oricare ar fi ea, pentru cã este vorba despre o meta-datã. MS a modificat scala graficului, concentrându-se pe ultimii doi ani, ºi avem o creºtere cu adevãrat alarmantã, de 9642,85%. Consultând datele puse la dispoziþie de Institutul Naþional de Sãnãtate Publicã din România, prin intermediul statisticilor sale anuale, suntem în mãsurã sã lãrgim un pic statistica: Interesant, nu? Adicã avem epidemie în 2016, iar MS condamnã campaniile antivaccinare. Pãi, cum se face cã în 2011-2012, când numãrul de cazuri a fost de 8-12 de ori mai mare ca acum, adicã apocalipsa prin rujeolã, MS n-a scos niciun sunet de bucium? S-ar putea sã gãsim rãspunsul dacã mai extindem puþin statisticile. Drept pentru care facem apel tot la rapoartele anuale puse cu atâta generozitate la dispoziþia publicului de INSP: ªi mai interesant, nu? Notãm în treacãt cã o statisticã mai complexã este una mai apropiatã de realitate (pe care nu o poate nicicum înlocui). Invers, cu cât lucrurile sunt prezentate mai simplu, cu atâta probabilitatea de a fi minþiþi creºte. De exemplu, eu vãd cã în anii în care au fost în medie de peste 10 ori mai multe cazuri de îmbolnavire, vaccinarea a fost în jur de 95%, de unde mã vãd îndreptãþit sã deduc fie cã vaccinurile nu pot împiedica rãspândirea bolii, fie chiar o produc. De fapt, nu deduc, mã prefacnumai, pentru cã ºtiam asta dinainte de a vedea cifrele. Însã în mod cert motivul pentru care MS n-a ieºit la înaintare împotriva dizidenþilor antivacciniºti în 2011-2012 este unul simplu: vaccinarea duduia. Mai vãd însã ceva în acest tabel (sunt conºtient cã vorbesc de parcã m-aº uita pe fundul unei ceºcuþe goale de cafea, dar nu e nicio diferenþã): o ciclicitate a rãspândirii bolii contagioase cu creºtere ºi descreºtere într-un interval de 4 ani. Desigur, dacã aº dispune de statistici pe ultima sutã de ani ar fi chiar mai bine, numai cã nu dau de ele. Iar în cazul acesta precis, aº mai vrea sã am la dispoziþie inclusiv cifre pe judeþe/regiuni, cu corelaþia cazurilor de îmbolnãvire ºi a ratei de acoperire vaccinalã. Ba chiar aº vrea sã cunosc starea generalã a celor care s-au îmbolnãvit, dacã au fost hrãniþi suficient de mult ºi suficient de bine, dacã au avut parte de miºcare ºi de soare, dacã au avut un climat familial echilibrat ºi au fost sau nu iubiþi. Oh, tocmai am ieºit din statistici, tocmai vreau sã ºtiu unde loveºte boala ºi unde nu, vreau sã ºtiu dacã cei care au murit de rujeolã nu cumva erau deja într-o stare precarã, dacã nu cumva diagnosticul vine pe fond de mizerie gravã, sau stres insuportabil, sau malnutriþie severã. Alo, MS, se poate? Închei cu întrebarea, pe care ar trebui sã ne-o adresãm fiecare din noi: de ce suntem aºa de uºor de minþit cu statistici? Rãspunsurile sunt multiple, începând cu constatarea cã, în civilizaþia noastrã adevãrul nu mai este demult o idee, ci o cifrã. Adevãrurile din vechime, eterne ºi imuabile, au fost evacuate tocmai pentru cã nu au dimensiune aritmeticã. Apoi, de vinã suntem noi, care ne lãsãm legãnaþi cu o falsã cunoaºtere în loc sã ne asumãm, în numeroase privinþe, o sãnãtoasã incertitudine radicalã. Avem fantasme legate de controlul realitãþii pe care statisticile le satisfac în mod mulþumitor. Avem o inabilitate crasã de raportare la real pe care o pansãm cu cifre oarbe. Undeva, în istoria modernitãþii, am pierdut pur ºi simplu buna definiþie a verbului “a înþelege”. sursa: Radu Iliescu]]>Related Stories
June 26, 2024
Fix în urmă cu 148 de ani, Mihai Eminescu în calitate de proaspăt colaborator al…
Post Views: 384
MR
Posted in: Cauze Naţionale, international
April 20, 2024
Umanitatea a ajuns într-un punct cardinal al existenței sale. Evoluția tehnologică a adus cu sine…
Post Views: 333
MR
Posted in: Cauze Naţionale, international
April 8, 2024
Trăim într-o societate plină de ”fire roșii”, teme și subiecte sensibile, de care nu trebuie…
Post Views: 252
MR
Posted in: Cauze Naţionale
April 5, 2024
INVITAȚIE Sunteți invitați sâmbătă 6 aprilie între orele 12-14 în b-dul Regina Elisabeta nr. 50, Parcul…
Post Views: 237
MR
Posted in: Cauze Naţionale
March 20, 2024
Hristos a înviat bucuria mea! Dragi oameni de bună credință, frati creștini de pretutindeni: Vă…
Post Views: 171
MR
Posted in: Cauze Naţionale, Spiritualitate
January 19, 2024
Cu tristețe am aflat astăzi de plecarea dintre noi, la vârsta de 73 de ani,…
Post Views: 343
September 26, 2023
Comunitatea evreiască internațională și-a dorit dintotdeauna un instrument legal de combatere a antisemitismului, ”pentru ca…
Post Views: 292
MR
Posted in: Cauze Naţionale, Juridice
December 1, 2022
În cele ce urmează voi prezenta cazul celor doi lideri ai organizației maghiare “Mişcarea de…
Post Views: 396
MR
Posted in: Cauze Naţionale
Fix în urmă cu 148 de ani, Mihai Eminescu în calitate de proaspăt colaborator al…
Umanitatea a ajuns într-un punct cardinal al existenței sale. Evoluția tehnologică a adus cu sine…
Trăim într-o societate plină de ”fire roșii”, teme și subiecte sensibile, de care nu trebuie…
INVITAȚIE Sunteți invitați sâmbătă 6 aprilie între orele 12-14 în b-dul Regina Elisabeta nr. 50, Parcul…
Hristos a înviat bucuria mea! Dragi oameni de bună credință, frati creștini de pretutindeni: Vă…
Cu tristețe am aflat astăzi de plecarea dintre noi, la vârsta de 73 de ani,…
Comunitatea evreiască internațională și-a dorit dintotdeauna un instrument legal de combatere a antisemitismului, ”pentru ca…
În cele ce urmează voi prezenta cazul celor doi lideri ai organizației maghiare “Mişcarea de…